(untitled) (Filološke studije, 2020)
Budući da je zaplet romana Đuka Begović i pripovijesti Zemlja Elina Pelina konstruiran oko drevnog mitskog motiva oceubojstva, odnosno bratoubojsta, analiza počiva na mimetičkoj teoriji Renea Girarda koja je također konstruirana kao teorijski model tumačenja navedenih mitskih motiva. Iako Girard negira libidalno utemeljenje žudnje, odnosno njezino utemeljenje u kvalitetama objekta, u vlastitoj polemici s Froeudovim modelom libidalno utemeljene žudnje Girard implicira da u kontekstu patrijarhalnog poretka ipak postoji povlašteni objekt žudnje u liku žene zato što je otac za sina prirodni model oponašanja pa je žudnja muškaraca prema ženama interdividualno usmjerena i međusobno pojačana. Novac i određeni tipovi vlasništva su privilegirani objekti u kapitalističkom društvenom kontekstu jer su žudnje svih članova društva međusobno usmjerene na njih. Kriza patrijarhalnog poretka u Đuki Begoviću uzrokuje gubitak stupnja i izjednačavanje strukturne pozicije oca i sine što u konačnici motivira Đukin patricid. S druge strane, idealizacija i očuvani autoritet starijeg brata motivira Enjovo pokajanje i polovičnu rekonstrukciju patrijarhalnog poretka u pripovijesti Zemlja. Idealizirani lik starijeg brata u Pelinovoj pripovijetci čuva funkciju patrijarhalnog autoriteta, a otac u Kozarčevu romanu gubi svoj autoritet i stupanj zbog čega funkcionira kao brat-rival u okviru Girardove mimetičke teorije.